Title: Kapittel 10 - Kne KLINISK

Q: Hvordan kan inspeksjon av gangmønster bidra til å avdekke knepatologi?
A: Haltende gange med kort standfase tyder på smertebetinget avlastning. Klinisk vurdering: Viktig første observasjon som peker mot intraartikulær patologi (artrose, menisk, ligamentskade).

Q: Hva betyr asymmetri i kneets konturer ved inspeksjon?v
A: Kan indikere hevelse, effusjon eller muskelatrofi. Klinisk vurdering: Effusjon peker mot intraartikulær patologi, atrofi mot kronisk dysfunksjon.

Q: Hvordan vurderes tuberositas tibiae hos unge pasienter?
A: Ømhet eller prominens kan tyde på Osgood-Schlatter. Klinisk vurdering: Viktig differensial ved fremre knesmerter hos ungdom.

Q: Hva indikerer atrofi av m. vastus medialis?
A: Inaktivitetsatrofi sekundært til smerte eller skade. Klinisk vurdering: Ofte tidlig tegn på patellofemoralt smertesyndrom eller artrose.

Q: Hva er klinisk betydning av Q-vinkel?
A: Menn ca. 13°, kvinner ca. 18°. Økt Q-vinkel → genu valgum, risiko for patellaluksasjon.
Klinisk vurdering: Viktig risikofaktor ved patellofemorale plager.

Q: Hvordan tolkes genu varum og genu valgum klinisk?
A: Genu varum → redusert Q-vinkel, økt medial belastning. Genu valgum → økt Q-vinkel, økt lateral belastning.
Klinisk vurdering: Forklarer artrosefordeling og patellofemorale plager.

Q: Hva er normal aktiv bevegelighet i kneet, og hva betyr avvik?
A: Fleksjon ca. 145°, ekstensjon ca. 5°, innadrotasjon 22°, utadrotasjon 30°.
Klinisk vurdering: Reduksjon tyder på intraartikulær patologi eller kontraktur.

Q: Hva kan smerter og krepitasjon ved aktiv knebøy indikere?
A: Prepatellær bursitt, femuropatellar artrose eller oppflosset brusk.
Klinisk vurdering: Typisk ved patellofemoralt smertesyndrom.

Q: Hva kjennetegner kapsulært mønster ved kneartrose?
A: Fleksjon mer redusert enn ekstensjon, hard endefølelse.
Klinisk vurdering: Skiller artrose fra menisk- eller ligamentskade.

Q: Hvordan testes MCL og LCL, og hva betyr funnene?
A: Valgusstress tester MCL, varusstress tester LCL.
Klinisk vurdering: Smerte i strakt stilling tyder på kapsel/ligament-irritasjon, instabilitet i 30° tyder på ruptur.

Q: Hva er vanligst, MCL- eller LCL-skade, og hvorfor?
A: MCL-skade er vanligst, ofte isolert.
Klinisk vurdering: Skyldes hyppige valgusbelastninger i idrett.

Q: Hvordan vurderes isometrisk knefleksjon klinisk?
A: Tester hamstrings. Smerte tyder på strekk/tendinopati.
Klinisk vurdering: Viktig ved akutte idrettsskader.

Q: Hvordan vurderes isometrisk ekstensjon klinisk?
A: Tester quadriceps. Smerte tyder på tendinopati, kraftsvikt på ruptur.
Klinisk vurdering: Viktig ved hopperkne eller quadricepsruptur.

Q: Hva indikerer smerte medialt ved palpasjon?
A: Pes anserinus-tendinopati/bursitt.
Klinisk vurdering: Vanlig hos løpere og eldre kvinner.

Q: Hva indikerer smerte baktil i knehasen?
A: Bakers cyste eller popliteus-tendinopati.
Klinisk vurdering: Viktig å skille fra DVT ved rupturert cyste.

Q: Hva indikerer positiv patella dip test?
A: Intraartikulær væske >20 ml.
Klinisk vurdering: Tyder på synovitt, artritt eller traume.

Q: Hva kjennetegner hopperkne (jumper’s knee)?
A: Smerter ved apex patella/patellarsene.
Klinisk vurdering: Typisk belastningsskade hos idrettsutøvere.

Q: Hva kjennetegner løperkne (runner’s knee)?
A: Tractus iliotibialis-tendinopati/bursitt lateralt.
Klinisk vurdering: Vanlig hos langdistanseløpere.

Q: Hvordan utføres McMurrays test, og hva indikerer positivt funn?
A: Fleksjon + rotasjon + varus/valgus. Positiv ved smerte/klikk.
Klinisk vurdering: Tyder på meniskskade.

Q: Hvordan utføres Apleys test, og hva indikerer positivt funn?
A: Mageleie, kne 90°, kompresjon + rotasjon. Positiv ved smerte/knatring.
Klinisk vurdering: Tyder på meniskskade.

Q: Hvordan utføres Thessaly-testen, og hva indikerer positivt funn?
A: Stående, 5° og 20° fleksjon, rotasjon. Positiv ved smerte/klikk/låsning.
Klinisk vurdering: Høy klinisk verdi for meniskskade.

Q: Hvordan utføres Eges test, og hva indikerer positivt funn?
A: Stående knebøy med rotasjon. Positiv ved smerte/klikk.
Klinisk vurdering: Supplerende test for meniskskade.

Q: Hvordan testes ACL, og hva indikerer positivt funn?
A: Fremre skuffe og Lachman. Positiv ved økt fremoverglidning.
Klinisk vurdering: Tyder på ACL-ruptur.

Q: Hvordan testes PCL, og hva indikerer positivt funn?
A: Bakre skuffetest. Positiv ved økt bakoverglidning.
Klinisk vurdering: Tyder på PCL-ruptur.

Q: Hva er Ottawa kne-reglene, og hvordan brukes de?
A: Røntgen ved akutt traume hvis ≥55 år, isolert smerte over patella/fibulahode, manglende evne til å belaste eller flektere 90°.
Klinisk vurdering: Hjelper å unngå unødvendig røntgen.

Q: Hvordan skille artrose fra meniskskade klinisk?
A: Artrose → kapsulært mønster, hard endefølelse, hydrops. Menisk → ikke-kapsulært mønster, låsning, positiv McMurray/Thessaly.
Klinisk vurdering: Kombinasjon av funn avgjør.

Q: Hvordan skille meniskskade fra fritt benlegeme?
A: Menisk gir repeterbare smerter/låsning, fritt benlegeme gir uregelmessig sperre.
Klinisk vurdering: Viktig differensial ved akutt låst kne.

Q: Hvordan vurderes MCL-skade klinisk?
A: Smerte ved valgusstress i strakt stilling, instabilitet i 30°.
Klinisk vurdering: Vanligst ved vridningstraume.

Q: Hvordan vurderes en LCL-skade klinisk, og hva er typiske funn?
A: Smerte ved varusstress i strakt stilling tyder på kapsel/ligament-irritasjon, mens instabilitet i 30° fleksjon tyder på ruptur. 
Klinisk vurdering: LCL-skader er sjeldnere enn MCL og opptrer ofte sammen med menisk- eller korsbåndsskader. Viktig å vurdere kombinasjonsskader ved traume.

Q: Hvordan kan isometrisk testing bidra til å avdekke quadriceps- og hamstringskader?
A: Smerte ved isometrisk ekstensjon peker mot quadriceps-tendinopati eller ruptur, mens smerte ved fleksjon peker mot hamstringskade. 
Klinisk vurdering: Differensiering mellom tendinopati (smerte uten krafttap) og ruptur (krafttap ± smerte) er avgjørende for behandling.

Q: Hvordan kan palpasjon av pes anserinus bidra til diagnostikk?
A: Ømhet medialt under kneet tyder på pes anserinus-bursitt eller tendinopati. 
Klinisk vurdering: Vanlig hos løpere og eldre kvinner, og kan forveksles med medial meniskskade.

Q: Hvordan vurderes smerter i knehasen klinisk?
A: Kan skyldes Bakers cyste eller popliteus-tendinopati. 
Klinisk vurdering: Rupturert Bakers cyste kan gi hevelse og smerte som ligner DVT – viktig differensialdiagnose.

Q: Hva indikerer positiv patella dip test, og hvordan brukes den klinisk?
A: Tyder på intraartikulær væske >20 ml. 
Klinisk vurdering: Brukes for å bekrefte hydrops genu ved artritt, artrose eller traume.

Q: Hvordan skille hopperkne fra løperkne klinisk?
A: Hopperkne gir smerter ved apex patella/patellarsene, mens løperkne gir laterale smerter pga. tractus iliotibialis.
 Klinisk vurdering: Begge er belastningsskader, men lokalisasjon og utløsende aktivitet skiller dem.

Q: Hvordan utføres McMurrays test, og hva indikerer positivt funn?
A: Fleksjon + rotasjon + varus/valgus. Positiv ved smerte/klikk i leddspalte. 
Klinisk vurdering: Tyder på meniskskade, men bør bekreftes med flere tester.

Q: Hvordan utføres Apleys test, og hva indikerer positivt funn?
A: Mageleie, kne 90°, kompresjon + rotasjon. Positiv ved smerte/knatring.
 Klinisk vurdering: Skiller meniskskade (smerte ved kompresjon) fra ligamentskade (smerte ved traksjon).

Q: Hvordan utføres Thessaly-testen, og hva er dens kliniske verdi?
A: Stående, 5° og 20° fleksjon, rotasjon. Positiv ved smerte/klikk/låsning. 
Klinisk vurdering: Har høy sensitivitet og spesifisitet for meniskskade, særlig i akuttfasen.

Q: Hvordan utføres Eges test, og hva indikerer positivt funn?
A: Stående knebøy med inn-/utadrotasjon. Positiv ved smerte/klikk. 
Klinisk vurdering: Supplerende test for meniskskade, nyttig i kombinasjon med Thessaly.

Q: Hvordan testes ACL og PCL, og hva er klinisk betydning av funnene?
A: Fremre skuffe og Lachman tester ACL, bakre skuffe tester PCL. Positiv test = økt fremover- eller bakoverglidning.
 Klinisk vurdering: ACL-ruptur gir instabilitet og ofte hemartros, PCL-ruptur gir bakre instabilitet og kan overses uten systematisk testing.

Q: Hvordan integreres funn fra kneundersøkelsen til en helhetlig klinisk vurdering?
A: Inspeksjon (akse, atrofi, hevelse), ROM (kapsulært vs. ikke-kapsulært mønster), isometriske tester (kraft/smerte), palpasjon (bursa/sene/leddspalte) og spesialtester (menisk, korsbånd, ligament).
 Klinisk vurdering: Helheten avgjør – artrose gir kapsulært mønster og hard endefølelse, meniskskade gir låsning og positiv McMurray/Thessaly, ligamentskade gir instabilitet, bursitt/tendinopati gir lokalisert smerte.