Title: Kapittel 11 - Ankel

Q: Hva vurderes ved inspeksjon av fot og ankel?
A: Gangmønster, akse, fotbuer, inntåing/uttåing, akillessenevinkel, hallux valgus.

Q: Hva kjennetegner plattfot?
A: Redusert lengdebue, calcaneovalgus, ofte redusert muskulær stabilitet.

Q: Hva kjennetegner hulfot?
A: Økt lengdebue, stiv forfot, økt belastning lateralt.

Q: Hva kjennetegner tverrplattfot?
A: Nedsunken tverrbue, smerter under 2.–3. metatarsalhoder.

Q: Hva er normal fotrotasjon i gange?
A: 12–18° uttåing.

Q: Hva er normal akillessenevinkel?
A: 0–4° valgus.

Q: Hva er normal hallux valgus-vinkel?
A: 0–15°.

Q: Hvilke bevegelser skjer i talocruralleddet?
A: Dorsalfleksjon og plantarfleksjon.

Q: Hvilke bevegelser skjer i subtalarleddet?
A: Inversjon og eversjon.

Q: Hva er Choparts ledd?
A: Talonaviculare + calcaneocuboideum, muliggjør sammensatte bevegelser.

Q: Hva er Lisfranc-leddet?
A: Mellom cuneiformer/cuboideum og metatars, viktig for forfotstabilitet

Q: Når er talocruralleddet mest stabilt?
A: Ved dorsalfleksjon (bredere fremre trochlea).

Q: Hvilke ligamenter stabiliserer ankelen medialt?
A: Lig. deltoideum.

Q: Hvilke ligamenter stabiliserer ankelen lateralt?
A: Lig. talofibulare ant./post. og lig. calcaneofibulare.

Q: Hvilke ligamenter utgjør syndesmosen?
A: Lig. tibiofibulare ant./post.

Q: Hva er normal aktiv dorsalfleksjon i ankel?
A: Ca. 15° (5–40°).

Q: Hva er normal aktiv plantarfleksjon i ankel?
A: Ca. 40° (10–55°).

Q: Hva er normal aktiv inversjon i ankel?
A: Ca. 30° (15–50°).

Q: Hva er normal aktiv eversjon i ankel?
A: Ca. 30° (15–50°).

Q: Hva indikerer smerter ved aktiv inversjon/eversjon?
A: Mulig ligamentskade.

Q: Hva kjennetegner kapsulært mønster ved ankelartrose?
A: Plantarfleksjon mer redusert enn dorsalfleksjon.

Q: Hva indikerer uforutsigbare sperrer/låsning i ankel?
A: Fritt benlegeme.

Q: Hva indikerer smerter ved passiv dorsalfleksjon?
A: Periostitt i distale tibia.

Q: Hva indikerer smerter ved passiv eversjon/plantarfleksjon?
A: Lig. deltoideum-skade.

Q: Hvilke muskler testes ved isometrisk dorsalfleksjon?
A: Tibialis ant., ext. digitorum longus, ext. hallucis longus.

Q: Hvilke muskler testes ved isometrisk plantarfleksjon?
A: Triceps surae (gastrocnemius/soleus).

Q: Hvilke muskler testes ved isometrisk inversjon?
A: Tibialis posterior (+ tibialis ant.).

Q: Hvilke muskler testes ved isometrisk eversjon?
A: Fibularis longus/brevis.

Q: Hva indikerer smerte uten krafttap ved isometrisk test?
A: Tendinopati.

Q: Hva indikerer krafttap ± søkk ved isometrisk test?
A: Ruptur.

Q: Hvilke puls-steder palperes i foten?
A: A. dorsalis pedis og a. tibialis posterior.

Q: Hva tester fremre skuffetest i ankel?
A: Lig. talofibulare anterius.

Q: Hva tester talar tilt?
A: Lig. calcaneofibulare.

Q: Hva tester skvistest av legg?
A: Syndesmoseskade.

Q: Hva er Weber A-brudd?
A: Under syndesmosenivå, ofte stabilt.

Q: Hva er Weber B-brudd?
A: I syndesmosenivå, ofte ustabilt.

Q: Hva er Weber C-brudd?
A: Over syndesmosenivå, alltid ustabilt.

Q: Hva er Ottawa-ankelreglene?
A: Røntgen ved ømhet malleoler/naviculare/5. metatars eller manglende evne til å gå 4 skritt.

Q: Hva tester Thompsons test?
A: Akillesseneruptur (manglende plantarfleksjon ved klem).

Q: Hva er hovedprinsippet i vurdering av ankel/fot-klinikk?
A: Integrere inspeksjon, ROM, isometriske tester, palpasjon og spesialtester for å skille instabilitet, artrose, ruptur, bursitt og tendinopati.