Title: Kapittel 5 - Albue KLINISK

Q: Hvordan vurderer du en pasient med hevelse og misfarging rundt albuen?
A: Akutt hevelse og misfarging tyder på traume, blødning eller inflammasjon. Intraartikulær hevelse peker mot leddpatologi (f.eks. synovitt, hemartros), mens diffus hevelse tyder på bløtdelsskade. Viktig å skille mellom aseptisk og infeksiøs årsak.

Q: Hva betyr tydelig feilstilling i albuen etter skade?
A: Feilstilling tyder på fraktur eller luksasjon. Hos barn er suprakondylær fraktur vanlig og gir ofte markert deformitet. Viktig å vurdere nevrovaskulær status (a. brachialis, n. medianus, n. radialis).

Q: Hva betyr manglende ekstensjon i albuen?
A: Kan skyldes intraartikulært fremmedlegeme, kapsulær kontraktur eller tidligere skade. Mekanisk blokk gir plutselig stopp, mens kapsulær kontraktur gir gradvis elastisk motstand.

Q: Hvordan tolker du cubitus valgus og cubitus varus?
A: Cubitus valgus (>15°) ses ofte etter lateral epikondylfraktur, mens cubitus varus (<10°) typisk oppstår etter suprakondylær humerusfraktur. Begge kan gi funksjonelle og kosmetiske plager, og cubitus valgus kan disponere for ulnarisnevropati.

Q: Hvordan vurderer du redusert fleksjon i albuen?
A: Normal fleksjon er 140–170°. Redusert fleksjon kan skyldes kapsulær kontraktur, artrose eller smertebetinget vegring. Viktig å skille mellom mekanisk blokk og smerte.

Q: Hva betyr redusert ekstensjon i albuen?
A: Manglende ekstensjon er ofte første tegn på intraartikulær patologi, f.eks. synovitt, frie legemer eller osteochondritis dissecans.

Q: Hvordan vurderer du redusert pronasjon eller supinasjon?
A: Redusert pronasjon (normalt 80°) kan skyldes fraktur eller instabilitet. Redusert supinasjon (normalt 90°) kan skyldes luksasjon, fraktur eller nerveskade (radialis/medianus).

Q: Hvordan tolker du forskjellen mellom smerte, mekanisk blokk og vegring ved aktiv bevegelse?
A: Smerte gir gradvis stopp, mekanisk blokk gir plutselig stopp, og vegring gir ufullstendig bevegelse uten objektiv blokk.

Q: Hva betyr hard endefølelse ved passiv ekstensjon?
A: Normal benkontakt. Avvik fra dette kan tyde på patologi.

Q: Hva betyr myk eller elastisk endefølelse?
A: Myk tyder på bløtdelsbegrensning (f.eks. muskulær stramhet), elastisk tyder på kapsulær motstand (f.eks. artritt, kapsulitt).

Q: Hvordan tester du ligamentstabilitet i albuen?
A: Valgusstress tester mediale kollateralligament, varusstress tester laterale kollateralligament. Instabilitet tyder på ligamentskade.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med smerte, låsning og redusert ekstensjon i albuen?
A: Dette er typisk for osteochondritis dissecans i capitulum humeri. MR eller CT bekrefter diagnosen.

Q: Hvordan differensierer du muskelfunksjon ved isometrisk albuefleksjon?
A: Supinert hånd tester biceps brachii, pronert hånd tester brachialis, midtstilling tester brachioradialis.

Q: Hvordan tester du albueekstensjon isometrisk?
A: Motstand mot ekstensjon tester triceps brachii. Kraftsvikt kan tyde på tricepsruptur eller n. radialis-skade.

Q: Hvordan tester du pronasjon og supinasjon isometrisk?
A: Pronasjon testes med pronator teres/quadratus, supinasjon med supinator og biceps. Kraftsvikt kan tyde på muskel- eller nerveskade.

Q: Hvordan vurderer du palpasjonsømhet i sulcus ulnaris?
A: Tyder på irritasjon eller skade av n. ulnaris. Viktig å teste sensibilitet og motorikk i ulnarisområdet.

Q: Hvordan vurderer du hevelse og smerte over olecranon?
A: Tyder på olecranonbursitt. Viktig å skille aseptisk (traume/trykk) fra infeksiøs (rødme, varme, feber).

Q: Hvordan vurderer du stabilitet i proksimale radioulnarledd?
A: Testes ved rotasjon. Instabilitet kan tyde på ligamentskade eller subluksasjon.

Q: Hvordan vurderer du smerte ved palpasjon av medial epikondyl?
A: Tyder på tendinopati i fleksorfestet (golfalbue).

Q: Hvordan vurderer du smerte ved palpasjon av lateral epikondyl?
A: Tyder på tendinopati i ekstensorfestet (tennisalbue).

Q: Hvordan vurderer du en pasient med akutt smertefull hevelse over albuespissen?
A: Olecranonbursitt. Viktig å vurdere infeksjonstegn og eventuelt ta aspirasjon.

Q: Hvordan vurderer du et barn som nekter å bruke armen etter drag i hånden?
A: Pulled elbow (subluksasjon av radiushodet). Typisk stilling er albuen i pronasjon, barnet holder armen inntil kroppen.

Q: Hvordan tester du for tennisalbue?
A: Isometrisk ekstensjon av håndledd/fingre gir smerte over laterale epikondyl.

Q: Hvordan tester du for golfalbue?
A: Isometrisk fleksjon av håndledd/fingre gir smerte over mediale epikondyl.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med svekket albuefleksjon og redusert sensibilitet lateralt på underarm?
A: Skade på n. musculocutaneus. Ofte ledsaget av svekket bicepsrefleks.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med velsignelseshånd og tap av pronasjon?
A: Skade på n. medianus. Gir også tap av håndleddsfleksjon og tommelopposisjon, samt sensibilitetstap i medianusområdet.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med dropphånd og svekket supinasjon?
A: Skade på n. radialis. Typisk funn er manglende ekstensjon i håndledd og fingre, sensibilitetstap dorsalt.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med klohånd og positivt Froments tegn?
A: Skade på n. ulnaris. Gir svekket fingerab-/adduksjon, sensibilitetstap ulnart og karakteristisk håndstilling.

Q: Hvordan skiller du kapsulært fra ikke-kapsulært mønster i albuen?
A: Kapsulært mønster: fleksjon mer redusert enn ekstensjon (artritt). Ikke-kapsulært mønster: isolert redusert ekstensjon (fritt legeme).

Q: Hvordan vurderer du en pasient med normale passive utslag, men smerte ved isometriske tester?
A: Dette mønsteret er typisk for tendinopati. Ved tennisalbue gir isometrisk ekstensjon smerte over laterale epikondyl, mens ved golfalbue gir isometrisk fleksjon smerte over mediale epikondyl. Passive utslag er normale fordi kapsel og ledd ikke er affisert, men muskel-senefestet reagerer på belastning.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med smerter ved isometrisk ekstensjon av håndledd og fingre?
A: Dette er klassisk for lateral epikondylitt (tennisalbue). Patofysiologisk skyldes det degenerative forandringer i ekstensor carpi radialis brevis-senen. Viktig å skille fra radialisnevropati, som gir kraftsvikt uten smerte.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med smerter ved isometrisk fleksjon av håndledd og fingre?
A: Dette er typisk for medial epikondylitt (golfalbue). Smerten skyldes tendinopati i fleksorfestet. Viktig å skille fra ulnarisnevropati, som gir sensibilitetstap og motorisk svikt i tillegg.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med akutt hevelse, rødme og smerte over albuespissen?
A: Dette tyder på olecranonbursitt. Viktig å skille aseptisk bursitt (traume/trykk) fra infeksiøs bursitt (rødme, varme, feber). Ved mistanke om infeksjon bør det tas aspirasjon for dyrkning.

Q: Hvordan vurderer du et barn som nekter å bruke armen etter drag i hånden?
A: Typisk for pulled elbow (subluksasjon av radiushodet). Barnet holder armen i pronasjon og nekter å bruke den. Tilstanden reponeres enkelt ved supinasjon og fleksjon, men viktig å utelukke fraktur.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med svekket albuefleksjon og redusert sensibilitet lateralt på underarm?
A: Dette tyder på skade på n. musculocutaneus. Klinisk ses svekket bicepsrefleks og redusert kraft i albuefleksjon, særlig i supinert stilling.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med velsignelseshånd og tap av pronasjon?
A: Dette er typisk for n. medianus-skade. Pasienten klarer ikke å flektere 2. og 3. finger, mister pronasjon og tommelopposisjon. Sensibilitetstap ses volart i håndflaten og radiale fingre.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med dropphånd og svekket supinasjon?
A: Dette tyder på n. radialis-skade. Ved skade i aksillen eller sulcus spiralis mister pasienten ekstensjon i håndledd og fingre, og får dropphånd. Sensibilitetstap dorsalt på hånd og underarm er vanlig.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med klohånd og positivt Froments tegn?
A: Dette er typisk for n. ulnaris-skade. Pasienten mister fingerab-/adduksjon, får sensibilitetstap ulnart i hånden og utvikler klohånd. Froments tegn (kompensatorisk fleksjon i tommelens IP-ledd ved grep) bekrefter diagnosen.

Q: Hvordan skiller du kapsulært fra ikke-kapsulært bevegelsesmønster i albuen?
A: Kapsulært mønster (fleksjon mer redusert enn ekstensjon) tyder på artritt. Ikke-kapsulært mønster (isolert redusert ekstensjon) tyder på fritt legeme eller mekanisk blokk.

Q: Hvordan integrerer du funn fra inspeksjon, bevegelse, palpasjon og nevrologi til en samlet vurdering av albuen?
A: - Artritt: Kapsulært mønster med fleksjon mest redusert.
- Fritt legeme: Isolert redusert ekstensjon, ofte med krepitasjon.
- Tendinopati: Normale passive utslag, men smerte ved isometriske tester (tennis-/golfalbue).
- Bursitt: Hevelse, rødme, varme over olecranon, smerte ved fleksjon.
- Nevropati:
  - Musculocutaneus: svekket fleksjon, sensibilitet lateralt underarm.
  - Medianus: velsignelseshånd, tap av pronasjon, sensibilitetstap volart.
  - Radialis: dropphånd, svekket supinasjon, sensibilitetstap dorsalt.
  - Ulnaris: klohånd, Froments tegn, sensibilitetstap ulnart.

Q: Hvordan kan inspeksjon av gangmønster bidra til å avdekke knepatologi?
A: Haltende gange med kort standfase tyder på smertebetinget avlastning.
Klinisk vurdering: Viktig første observasjon som peker mot intraartikulær patologi (artrose, menisk, ligamentskade).

Q: Hva betyr asymmetri i kneets konturer ved inspeksjon?
A: Kan indikere hevelse, effusjon eller muskelatrofi. Klinisk vurdering: Effusjon peker mot intraartikulær patologi, atrofi mot kronisk dysfunksjon.

Q: Hvordan vurderes tuberositas tibiae hos unge pasienter?
A: Svar: Ømhet eller prominens kan tyde på Osgood-Schlatter.
Klinisk vurdering: Viktig differensial ved fremre knesmerter hos ungdom.

Q: Hva indikerer atrofi av m. vastus medialis?
A: Svar: Inaktivitetsatrofi sekundært til smerte eller skade.
Klinisk vurdering: Ofte tidlig tegn på patellofemoralt smertesyndrom eller artrose.

Q: Hva er klinisk betydning av Q-vinkel?
A: Menn ca. 13°, kvinner ca. 18°. Økt Q-vinkel → genu valgum, risiko for patellaluksasjon. Klinisk vurdering: Viktig risikofaktor ved patellofemorale plager.