Title: Kapittel 6 - Hånd KLINISK

Q: Hvorfor inspiseres hånden fra fire sider (dorsalt, volart, ulnart, radialt)?
A: For å fange opp subtile funn som kan overses ved ensidig inspeksjon. Dorsalt vurderes hevelse, feilstillinger og ganglioner. Volart vurderes kontrakturer (f.eks. Dupuytren), arr og tenaratrofi. Ulnart og radialt vurderes akseavvik, muskelatrofi og deformiteter etter frakturer.

Q: Hva betyr leddhevelse, kontraktur og muskelatrofi ved inspeksjon?
A: Leddhevelse tyder på artritt (RA, artrose, traume). Kontraktur (Dupuytren) gir fleksjonsdeformitet i fingre. Muskelatrofi i thenar/hypotenar/interossene peker mot nevropati (medianus, ulnaris) eller inaktivitet.

Q: Hvordan vurderes normal bevegelighet i håndleddet?
A: Fleksjon 80–90°, ekstensjon 75–85°, radial deviasjon 20°, ulnar deviasjon 30–40°. Avvik tyder på kapsulær kontraktur, artrose eller instabilitet.

Q: Hvordan vurderes fingerleddets normale bevegelighet?
A: MCP-fleksjon 90°, PIP 120°, DIP 80°. Ekstensjon: MCP 30°, PIP/DIP 10°. Reduksjon kan skyldes artritt, kapsulitt eller seneskade.

Q: Hvordan vurderes tommelens bevegelighet?
A: Fleksjon: CMC 15°, MCP 50°, IP 90°. Ekstensjon: CMC 70°, MCP 10°, IP 5°. Abduksjon 60°, adduksjon 0°, opposisjon og pinsettgrep. Avvik tyder på CMC1-artrose, seneskade eller nevropati.

Q: Hva er typiske kliniske tilstander relatert til aktiv fingerbevegelse?
A: Fleksorseneskader (FPL, FDS, FDP), ekstensorseneskader (ED, EI, EDM), triggerfinger (FDS under A1-pulley), malletfinger (ED-feste DIP). Disse gir funksjonstap og deformitet.

Q: Hva vurderes ved passiv bevegelse i hånden?
A: Endefølelse (hard, myk, elastisk), smerte og stabilitet. Instabilitet i PIP/DIP (sidestabilitet i ekstensjon) og MCP (sidestabilitet i fleksjon) kan avdekke ligamentskader.

Q: Hvordan diagnostiseres CMC1-artrose klinisk?
A: Smerte og krepitasjon ved passiv ekstensjon + adduksjon av tommelens grunnledd. Pasienten har ofte redusert pinsettgrep og smerter ved bruk.

Q: Hvordan diagnostiseres Skier’s thumb?
A: UCL-ruptur i tommelens MCP-ledd. Instabilitet >15° ved valgusstress i fleksjon er diagnostisk. Viktig å skille fra partiell ruptur.

Q: Hvordan diagnostiseres de Quervains tenosynovitt?
A: Smerte i kulisse 1 (APL, EPB) og positiv Finkelstein-test (smerte ved ulnardevasjon med tommel i fleksjon). Typisk hos småbarnsforeldre og ved repeterende belastning.

Q: Hvordan vurderes håndgrep og pinsettgrep isometrisk?
A: Håndgrep tester fleksorer, pinsettgrep tester finmotorikk og tommelens opposisjon. Svikt kan tyde på medianus- eller ulnarisskade.

Q: Hvordan vurderes håndleddsfleksjon og -ekstensjon isometrisk?
A: Fleksjon: FCU, FCR, PL. Ekstensjon: ECRL, ECRB, ECU. Kraftsvikt kan tyde på seneskade eller nerveskade (radialis).

Q: Hvordan vurderes fingerfleksjon og -ekstensjon isometrisk?
A: Fleksjon: FDS, FDP, FDMB. Ekstensjon: ED, EI, EDM, lumbricales. Svikt kan tyde på seneskade eller nevropati.

Q: Hvordan vurderes fingerabduksjon og adduksjon isometrisk?
A: Abduksjon/adduksjon testes av interossei dorsales/palmares og ADM. Svikt tyder på ulnarisskade.

Q: Hvordan vurderes tommelens bevegelser isometrisk?
A: FPB, FPL, EPB, EPL, APB, APL, adductor pollicis, opponens pollicis. Svikt i opposisjon tyder på medianusskade, svikt i adduksjon på ulnarisskade.

Q: Hva palperes i snusdåsen og hvorfor?
A: Scaphoid. Ømhet her etter fall på utstrakt arm tyder på skafoidfraktur, selv uten røntgenfunn. Viktig pga. risiko for pseudartrose og avaskulær nekrose.

Q: Hvordan diagnostiseres TFCC-skade?
A: Smerte ved Sharpeys test (ulnardevasjon + kompresjon). Typisk etter fall eller rotasjonstraume.

Q: Hvordan vurderes sirkulasjon i hånden?
A: Palpasjon av a. radialis og ulnaris, samt Allens test for å vurdere kollateral sirkulasjon. Viktig før arteriepunksjon eller kirurgi.

Q: Hvordan vurderes sensibilitet i hånden?
A: Medianus: pekefinger. Ulnaris: lillefinger. Radialis: dorsalt 1.–2. mellomrom. Viktig for å kartlegge nerveskader.

Q: Hva er typiske symptomer ved karpaltunnelsyndrom?
A: Parestesier i radiale 3½ fingre, nattlige smerter, tenaratrofi i avansert fase. Viktig: r. palmaris avgår før tunnelen → tenar-sensibilitet intakt.

Q: Hvordan utføres Tinel’s test og hva betyr den?
A: Perkusjon over karpalligamentet gir parestesier i medianusområdet. Enkel screeningtest, men lav spesifisitet. Kan være negativ ved avansert skade.

Q: Hvordan utføres Phalen’s test og hva betyr den?
A: Maksimal fleksjon av håndledd i 60 sekunder. Positiv ved parestesier i medianusområdet. Sensitivitet ~79 %, spesifisitet ~92 %.

Q: Hvordan utføres Durkan’s test og hva betyr den?
A: Direkte trykk over karpalligamentet i 10–15 sekunder. Positiv ved parestesier i medianusområdet. Mest presis test (sens ~89 %, spes ~96 %).

Q: Hva er apehånd og hva betyr det?
A: Avansert CTS med atrofi i APB, OP og FPB. Tommelen står addusert og radialt rotert, pasienten mister opposisjon. Tegn på langtkommet medianusskade.

Q: Hva er Wartenbergs syndrom?
A: Affeksjon av r. superficialis n. radialis. Gir sensoriske plager dorsolateralt, men ingen motoriske utfall.

Q: Hva er ulnartunnelsyndrom (Guyons kanal)?
A: Kompresjon av n. ulnaris i Guyons kanal. Sone 1: motorisk + sensorisk utfall (klohånd, Froments tegn). Sone 2: motorisk. Sone 3: sensorisk.

Q: Hva er Froments tegn og hva tester det?
A: Froments tegn tester funksjonen til m. adductor pollicis, som innerveres av n. ulnaris. Pasienten holder et papir mellom tommel og pekefinger. Ved ulnarissvikt klarer ikke adductor pollicis å holde papiret, og pasienten kompenserer med fleksjon i tommelens IP-ledd via m. flexor pollicis longus (medianus). Positiv test tyder på ulnarisskade.

Q: Hva er klohånd og hva betyr det klinisk?
A: Klohånd oppstår ved ulnarisskade. Typisk sees hyperekstensjon i MCP-ledd og fleksjon i PIP/DIP-ledd på 4. og 5. finger. Fenomenet kalles «ulnar paradox»: jo mer proksimal skaden er, desto mindre uttalt blir klohånden, fordi FDP også rammes. Klinisk gir det redusert grep og finmotorikk.

Q: Hvordan skiller du kapsulært fra ikke-kapsulært bevegelsesmønster i håndleddet?
A: Kapsulært mønster: fleksjon og ekstensjon like mye redusert, typisk ved artritt, artrose eller RA. Ikke-kapsulært mønster: ekstensjon redusert, fleksjon normal, typisk ved subluksasjon av karpalben, oversett skafoidfraktur eller pseudartrose.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med normale passive utslag, men smerte ved isometriske tester i håndleddet?
A: Dette tyder på tendinopati eller tenosynovitt. Ved ekstensjon rammes ekstensorsener (f.eks. de Quervains i kulisse 1 eller EPL-ruptur i kulisse 3). Ved fleksjon rammes fleksorer (FCU, FDP). Viktig å vurdere samtidig karpaltunnelsyndrom.

Q: Hvordan diagnostiseres de Quervains tenosynovitt?
A: Smerte i kulisse 1 (APL, EPB) ved isometrisk ekstensjon eller ved Finkelsteins test (ulnardevasjon med tommel i fleksjon). Typisk hos småbarnsforeldre og ved repeterende belastning.

Q: Hvordan diagnostiseres ruptur av m. extensor pollicis longus?
A: Kraftsvikt i tommelens ekstensjon, ofte etter udislosert radiusfraktur. Pasienten klarer ikke å ekstendere IP-leddet i tommelen.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med ganglion i håndleddet?
A: Ganglion gir smerte ved trykk eller belastning, men normale passive og isometriske tester. Diagnosen stilles klinisk ved palpasjon av cystisk resistens.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med karpaltunnelsyndrom?
A: Symptomer: parestesier i radiale 3½ fingre, nattlige smerter, redusert pinsettgrep, tenaratrofi i avansert fase. Tester: Phalen, Tinel, Durkan. Viktig å huske at r. palmaris avgår før tunnelen, så tenar-sensibilitet er intakt.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med ulnartunnelsyndrom (Guyons kanal)?
A: Symptomer: parestesier ulnart i hånd, atrofi i hypotenar og 1. dorsale interosseus, svekket spriking og finmotorikk. Kliniske tester: Froments tegn, inspeksjon av muskelatrofi.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med Wartenbergs syndrom?
A: Affeksjon av r. superficialis n. radialis. Gir sensoriske plager dorsolateralt på hånden, men ingen motoriske utfall. Viktig differensialdiagnose til lateral epikondylitt.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med apehånd?
A: Apehånd er avansert karpaltunnelsyndrom med atrofi i APB, OP og FPB. Tommelen står addusert og radialt rotert, pasienten mister opposisjon. Tegn på langtkommet medianusskade, ofte irreversibel atrofi.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med redusert ekstensjon i håndleddet, men normal fleksjon?
A: Ikke-kapsulært mønster. Kan skyldes subluksasjon av karpalben, oversett skafoidfraktur eller pseudartrose. Viktig å utrede med røntgen/MR.

Q: Hvordan vurderer du en pasient med redusert fleksjon og ekstensjon i håndleddet?
A: Kapsulært mønster. Tyder på artritt, artrose eller RA. Viktig å vurdere systemiske symptomer og andre ledd.

Q: Hvordan integrerer du funn fra håndundersøkelsen til en samlet klinisk vurdering?
A: Kapsulært mønster: fleksjon og ekstensjon like mye redusert → artritt, artrose, RA.
Ikke-kapsulært mønster: ekstensjon redusert, fleksjon normal → subluksasjon, skafoidfraktur, pseudartrose.
Isometriske tester: smerte ved ekstensjon → ekstensorsener (de Quervain, EPL-ruptur); smerte ved fleksjon → fleksortendinopati.
Nevropati: medianus (CTS, apehånd), ulnaris (klohånd, Froment), radialis (Wartenberg).
Palpasjon: skafoidfraktur (snusdåse), TFCC-skade (Sharpeys test), ganglion.
Spesialtester: Phalen, Tinel, Durkan for CTS; Finkelstein for de Quervain; valgusstress for Skier’s thumb.