Title: Kapittel 7 - Rygg KLINISK

Q: Hva vurderes ved funksjonell inspeksjon av rygg?
A: Gangmønster, hvordan pasienten setter seg/reiser seg, smerteatferd og tempo. Dette gir et førsteinntrykk av funksjon og kan avdekke nevrologiske utfall (kraftsvikt i ben ved trapper, tå-/helgange).

Q: Hvilke kurver vurderes bakfra?
A: Skoliose, torakal kyfose og lumbal lordose. Endringer kan indikere strukturell deformitet (skoliose), Mb. Scheuermann eller degenerative forandringer.

Q: Hvilke landemerker brukes ved rygginspeksjon?
A: C7, Th3, Th7, Th12, L4/L5 og L5/S1. Disse gir referansepunkter for å vurdere akser, skjevhet og for å utføre tester som Schober.

Q: Hva er typiske funn ved strukturell skoliose?
A: Gibbus (rib hump) ved fleksjon, trunk shift, asymmetri i skulder/hoftekam. Viktig å skille fra funksjonell skoliose.

Q: Hvordan graderes skoliose radiologisk?
A: Cobbs vinkel mellom mest vinklede virvler. <25° → observasjon, >25° med vekst → korsett, >45–50° → vurder operasjon.

Q: Når vurderes korsettbehandling ved skoliose?
A: Ved Cobb >25° hos pasienter i vekst. Må følges opp hver 6. måned.

Q: Hva kjennetegner Mb. Scheuermann?
A: Minst tre kileformede virvler ≥5°, økt thorakal kyfose, hyppigst gutter 13–16 år. Ofte lite smerter, men kosmetisk deformitet.

Q: Hva er normal ekstensjon i rygg og hva betyr smerte her?
A: 25–45°. Sentral smerte tyder på fasett, ligament eller skive; radikulær smerte tyder på foraminal stenose.

Q: Hva er normal fleksjon i rygg og hva vurderes?
A: 80–90°. Se etter gibbus (skoliose), segmentell bevegelighet, hofteandel og fingertupp–gulv-distanse. >10 cm tyder på redusert lumbal fleksjon.

Q: Hva er normal sidefleksjon og hva betyr smerte?
A: 20–40°. Reproduksjon av bensmerter tyder på foraminal stenose.

Q: Hva er normal rotasjon og hva betyr asymmetri?
A: 45°. Asymmetri kan peke mot fasett- eller kostovertebral affeksjon.

Q: Hva indikerer >10 cm fingertupp–gulv-distanse?
A: Redusert lumbal fleksjon, ofte ved stivhet, spondylose eller inflammatorisk sykdom.

Q: Hvilke nerver testes ved helgange?
A: L4–5. Svikt tyder på dorsalfleksjonssvakhet.

Q: Hvilke nerver testes ved tågang?
A: L5–S1. Svikt tyder på plantarfleksjonssvakhet.

Q: Hva vurderes ved passiv torakal rotasjon?
A: Symmetri og smerte. Lokal smerte tyder på fasett/skive, utstråling mot thorax tyder på thorakal skive.

Q: Hva indikerer smerte ved passiv hoftefleksjon?
A: Hoftekilde til smerte. Viktig for differensiering fra lumbal/SI-ledd.

Q: Hva tester SI-ledd kompresjon?
A: Provoserer smerte ved artritt/irritasjon i SI-ledd.

Q: Hvilke muskler bidrar til sidefleksjon?
A: Longissimus, iliocostalis, quadratus lumborum, obliquus internus/externus, iliopsoas. Smerte kan være muskulær eller fasettledd.

Q: Hvilke muskler bidrar til ryggrotasjon?
A: Obliquus internus/externus og multifidi. Parasternal smerte peker mot kostale strukturer, midtlinjesmerte mot fasett/skive.

Q: Hvilke muskler bidrar til ryggfleksjon?
A: Psoas major, rectus abdominis, obliquus internus/externus. Anterior smerte tyder på skive/ligament, bukveggsmerte på muskulatur.

Q: Hvilke muskler bidrar til ryggekstensjon?
A: Longissimus, iliocostalis, multifidi, spinalis, semispinalis. Lokal smerte tyder på myalgi, skarp sentral smerte på fasett/ligament.

Q: Hva er typiske funn ved gluteus medius-tendinopati?
A: Trokantersmerte, palpasjonsømhet, smerte ved abduksjon, Trendelenburgs tegn.

Q: Hva er typiske funn ved spondylolistese?
A: Forskyvning av virvel, “hylle” ved palpasjon, ev. radikulære symptomer.

Q: Hva er typiske funn ved iliolumbalt ligamentsmerte?
A: Lokal smerte L4–bekken, provokasjon ved ståing/vridning, ofte hos hypermobile eller med lordose.

Q: Hva er toraksekskursjon <3 cm tegn på?
A: Inflammatorisk ryggsykdom (ankyloserende spondylitt).

Q: Hva tester springtest?
A: Segmentell mobilitet og smerte. Hypomobilitet + smerte tyder på degenerativ skive eller fasettartrose.

Q: Hva er normal Schober-økning?
A: ≥5 cm.

Q: Hva indikerer Schober <5 cm?
A: Redusert lumbal bevegelighet, typisk ankyloserende spondylitt.

Q: Hvor er thorakale prolaps hyppigst?
A: Th11–12. Gir thorax- eller abdominalsmerter, ev. myelopati.

Q: Hva er positiv slump test?
A: Strålesmerte i ben, lindres ved ekstensjon. Indikerer nerverotirritasjon.

Q: Hva er positiv Lasègue (SLR)?
A: Distal strålesmerte forbi kne før 60°. Høy sensitivitet for prolaps.

Q: Hva er positiv Bragards test?
A: Økt strålesmerte ved ankel dorsalfleksjon/nakkefleksjon. Forsterker SLR.

Q: Hva er omvendt Lasègue?
A: Mageleie, knefleksjon → smerte i lår/legg (L3–L4). Tester n. femoralis.

Q: Hva indikerer Babinski?
A: Oppadvendt stortå og sprikende tær. Tegn på pyramidebaneskade.

Q: Hva er typiske funn ved radikulopati?
A: Dermatomal smerte, sensibilitetstap, kraftsvikt i myotomer, refleksutfall.

Q: Hva er nøkkeltest for L4?
A: Motorikk: Ankel dorsalfleksjon (m. tibialis anterior).
Sensibilitet: Mediale malleol.
Refleks: Patellarrefleks.
Klinisk betydning: Svikt gir drop i ankel dorsalfleksjon, nummenhet medialt på legg/fot og redusert patellarrefleks. Viktig å skille fra L5-affeksjon (som gir hallux-svikt).

Q: Hva er nøkkeltest for L5?
A: Motorikk: Stortåekstensjon (m. extensor hallucis longus).
Sensibilitet: Dorsalt på foten ved 3. MTP-ledd.
Refleks: Ingen.
Klinisk betydning: Typisk radikulopati gir droppfot, nummenhet over fotrygg og svekket hofteabduksjon.
Viktig differensial: peroneus-nevropati (men da er inversjon bevart).

Q: Hva er nøkkeltest for S1?
A: Motorikk: Plantarfleksjon (m. gastrocnemius/soleus).
Sensibilitet: Lateralt på calcaneus.
Refleks: Akillesrefleks.
Klinisk betydning: Svikt gir redusert tågang, nummenhet lateralt på foten og svekket akillesrefleks.

Q: Hva er typiske funn ved cauda equina-syndrom?
A: Symptomer: Sterke ryggsmerter, ofte bilateral isjias, krafttap, sensibilitetstap, refleksreduksjon.
Autonome utfall: Urinretensjon (detrusorparese), avføringsinkontinens (svikt i m. sphincter ani externus).
Sensibilitet: S3–S5 (perianalt, infraglutealt).
Klinisk betydning: Akutt nevrokirurgisk tilstand. MR og kirurgisk avlastning umiddelbart.

Q: Hvordan skille nevrogen fra vaskulær claudicatio?
A: Nevrogen: Forverres stående, lindres i fleksjon/sittende, lettere opp trapper, lindres ved sykling. Puls normal.
Vaskulær: Bedres stående, verre opp trapper, smerter ved sykling, svekket ankelpuls.
Klinisk betydning: Viktig differensial ved eldre pasienter med gangplager. Nevrogen skyldes spinal stenose, vaskulær skyldes arteriosklerose.